Seite - 326 - in Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Felsö-Ausztria ès Salzburg (Salzburg), Band 6/2
Bild der Seite - 326 -
Text der Seite - 326 -
326
De nem a vidék szépsége, mely iránt ezer vagy kétezer évvel ezelőtt
valószínűleg nem igen volt érzékök az embereknek, okozta azt, hogy e
helyen város alakúit. Ezt az alakúlást más törvényből kell kimagyaráznunk,
mely törvény az Alpeseknek úgy éjszaki, mint déli párkányán mindenütt
érvényesnek mutatkozik. A hegység szélén található városok mindenütt
ott jöttek létre, hol nagyobb folyók völgyei torkollanak, s ezek a városok
annál nagyobbakká lettek, mennél nagyobbak az ama folyók mentén haladó
útvonalak elágazásai.
Az útvonalak jelentősége politikai és közgazdasági viszonyok szerint
nagyon változó. Salzburg város, mivel először Juvavum néven, mint római
fenhatóság alatt álló noricumi város tűnik föl, egyik messze eső, kevésbbé
biztos határtartományában feküdt annak a nagy birodalomnak, melynek
súlypontja az Alpeseken túl esett. Az a közlekedési útvonal, mely a Salzach
mentén a Pongauba, majd a „Tauern"-en át a Murához s több más
szoroson át Virunum és Aemona (Klagenfurt és Laibach) nóri főhelyekhez
vezetett, abban az időben a birodalom szélétől a középpont felé sugár-
szerűleg futó útvonal volt; ennélfogva bizonynyal fontosnak tartatott, bár
kényelmetlen volta miatt kevésbbé volt jelentékeny, mint a szomszéd
Brenneren át vivő útvonal, melynek Augusta Vindelicorumtól (Augsburg)
Olaszország határszéléig csak két vízválasztón kellett áthatolnia, míg Juvavum
és Aquileja közt öt ily vízválasztó állotta el az útat.
Abban az időben, midőn Juvavum romjaiból Salzburg ismét föltámadt,
a város a félbarbárságnak az egészen barbár világ felőli határán, vagyis az
Agilolfingek korabeli Bajorország és a pogány szláv országok határán állott.
Midőn ezek messze kiható és eredményes missiói és gyarmatosítási működés
színterévé lettek, nagyban emelkedett annak a helynek jelentősége, a honnan
az útak az újonnan szerzett vidékekre indúltak ki. Mivel azonban ezen
országok később függetlenekké lettek a bajor anyaországtól s a dunaparti
Bécs városban oly külön székhelyet nyertek, melynek a lehető legnagyobb
önálló jelentősége volt, Salzburgnak, mint közlekedési góczpontnak, a fontos-
sága hanyatlani kezdett. Eközben azonban a város egy egyházi fejedelemnek
pompás épületekkel díszített székhelyévé lett, középpontja egy önálló, jól
kikerekített államterületnek és a hegység benső szorosain át innen kezdődött
meg az állandó, bár nem nagyon élénk forgalom.
Ujabb időben, midőn a vasútak sok, egykor annyira fontos helynek
pusztúlást, avagy addig nem is sejtett virágzást nyújtottak, Salzburgnak
Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
Felsö-Ausztria ès Salzburg (Salzburg), Band 6/2
- Titel
- Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
- Untertitel
- Felsö-Ausztria ès Salzburg (Salzburg)
- Band
- 6/2
- Herausgeber
- Rudolf Trónörökös Föherczeg
- Verlag
- Magyar Királyi Államnyomda
- Ort
- Budapest
- Datum
- 1889
- Sprache
- ungarisch
- Lizenz
- PD
- Abmessungen
- 15.07 x 21.88 cm
- Seiten
- 298
- Kategorien
- Kronprinzenwerk ungarisch