Seite - 283 - in Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Magyarország II (2), Band 9/2
Bild der Seite - 283 -
Text der Seite - 283 -
283
egész Róbert Károlyig a Debreczeni Dózsák maradtak a város örökös
urai. Dózsa Mátyás korában Debreczen Róbert Károly pártjára állt s a
trónkövetelőket egyenként segítette leverni : elébb bajor Ottót, azután Csák
Mátét, utoljára Leót, a gácsországi királyt; s ezért annyira emelkedett
becsületében, hogy várispánja, Debreczeni Dózsa Mátyás elébb Szabolcs,
Bihar főispánja, majd Erdély vajdája s végre Magyarország nádora lett.
A város maga is kiváló szabadalmakkal ruháztatott fel, melyeket az egymás-
után következő Nagy Lajos, Zsigmond, Ulászló királyok még kibővítettek.
Debreczen polgárai egyenrangúakká lettek a budai polgárokkal; porté-
káikkal vámmentesen űzhettek kereskedést az egész országban, semmiféle
vétségért őket más hatóság elé nem volt szabad állítani, mint a saját
választott városbiróságuk elé. Ennek volt élet és halál fölött Ítélésre joga,
s a mi legnevezetesebb szabadalma volt Debreczennek, az, hogy területét
menedéknek nyilvánították minden jobbágyra nézve, a ki ott le akart
települni. Ez magyarázza meg népességének gyors szaporodását. Az egész
vidék jobbágy-népére nézve Debreczen területe volt az egyedüli szabad föld,
a hol a főispánok és földesurak úri hatalma megszűnt. Debreczennek ugyan
magának is volt földesura, de polgárai soha robotban nem szolgáltak,
hanem fizettek kétezer forint taksát régidőktől fogva, s azzal szabad urak
voltak saját városukban.
Ez a szabadság képezte Debreczennek a bástyáit.
Mert kőfal nem kerítette Debreczent soha, daczára Zsigmond király
ezt elrendelő határozatának. Egy sövénynyel bepalánkolt s vályog őrtor-
nyokkal ellátott árok volt a kerítése ; martalóczok ellen sem elég védelem ;
a hogy be is tört rajta több izben a zűrzavaros idők alatt összecsapzott
gyülevész ; de azt a debreczeniek a piaczuk közepén verték szélylyel, s egy
ilyen lázadó csapatnak történelmi hírre vergődött vezérét, a nagy Karácsont,
a „fekete embert" a hely színén le is nyakaztatta a debreczeni biró.
Debreczennek e hatalmas kifejlődését még nevezetesebbé teszi az, hogy
közvetetlen közelében volt az ország öt fő városának legfényesebbike : Nagy-
Várad; királytestvérek, királyfiak lakhelye, püspöki székhely, Szent László
síremlékének őre, hatalmas kerített erősség. Nagy-Várad magához vonta a
fényes, hadszerető nemességet; Debreczen az egyszerű, békés, munkás polgárt.
A hűbéri viszony, mely határozott pénzfizetéssel volt szabályozva, a
Dózsák után a szerb Brankovics Györgyre, majd Hunyadi Jánosra szállt;
amannak zálogba adta azt Zsigmond király, ennek honfi jutalmúl a nemzet.
36*
Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
Magyarország II (2), Band 9/2
- Titel
- Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
- Untertitel
- Magyarország II (2)
- Band
- 9/2
- Autor
- Rudolf Trónörökös Föherczeg
- Herausgeber
- Rudolf Trónörökös Föherczeg
- Verlag
- Magyar Királyi Államnyomda
- Ort
- Budapest
- Datum
- 1891
- Sprache
- ungarisch
- Lizenz
- PD
- Abmessungen
- 15.27 x 21.86 cm
- Seiten
- 390
- Kategorien
- Kronprinzenwerk ungarisch