Seite - 324 - in Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Csehország II (1), Band 15/1
Bild der Seite - 324 -
Text der Seite - 324 -
324
szláv neve (kostel) a latin Castellum szóból származik, tehát eredetileg
kostel olyan templomot jelentett, mely mintegy magváúl szolgált valamely
kisebb erődnek. Ilyenféle erőd lehetett a Tábortól éjszakra fekvő Kostelec
község, mely most majorságból és templomból áll. Egy köröskörűi meredek
dombon emelkedik a templom, melynek szilárd, magas tornya és a hozzá
toldott kerek kápolna román, a későbben épült (1350) hajó pedig csúcsíves
művészetű. Az őrtornyot, vagy öregtornyot pótló templomtoronynak az
volt a föladata, hogy uralkodjék és őrködjék a szilárd kő fallal kerített négy-
szögű erőd fölött; a négyszög sarkain látszó kiszökellések azt bizonyítják,
hogy a fal öldöklő folyosóval volt ellátva. Csehországban számos Kostelec
nevű helység van, egyiken-másikon még most is felismerhetők az egykori
erődítés nyomai. így példáúl Elbekostelec nevét bizonyára az ottani temetői
templomtól nyerte; ellenben Adlerkostelec közelebbi kapcsolatban látszik
lenni a régebbi sánczvárakkal. Számos templomnak magas, elkülönített
fekvését szintén a most említett körülmények magyarázzák meg. Védekezési
szempontból érdekes templom vonja magára figyelmünket a Chrudim melletti
Koíiban; a templomhoz csak egy fa hídon át lehet jutni. Tóbiás prágai
püspök (meghalt 1296-ban) az uradalmaiban levő majdnem valamennyi
templomot védelmi állapotba helyezé; és az is a mellett szól, hogy a meg-
erősített templomokat mintegy a nép várainak, azaz olyan helyeknek kell
tekintenünk, a melyekben a szorongatott nép menedéket talált. Zderaz és
Plass kolostorok közt 1281-ben kötött szerződés határozottan kimondja,
hogy a két kolostor jobbágyai a potvorovi templom alsó részébe menekül-
hetnek; ellenben a felső rész, a mi alatt az öldöklő folyosót kell érteni,
a toronynyal együtt egyedül a plassi apátot és hozzátartozóit illeti meg.
A személy és a vagyon védelmére egyenlően nagy gondot fordítottak
a fejedelmek, a kik legfőbb őrei voltak a közbátorságnak, valamint a nép is,
melyet leginkább fenyegetett a veszedelem. E példát követték az ország
köz és fő nemesei. A köznemesség a falvakban települt le; a hatalmas urak
azonban vagy várgrófi tisztjöknél fogva valamely királyi várban laktak,
vagy birtokaikon volt megerősített lakóhelyük. Ilyen volt a Razi hegyen
(Hradec Krumau mellett) levő csekély tejdelmű megerősített hely, melyet
darabos kőből és földből fölhányt kerek sáncz és árok övez. A sánezon belül
levő lakóház itt fából volt. Ellenben az 1263-ban említett Möns vagy
Castrum Dyrislai (Hradec vagy Hrady hegy Vagau mellett, a törzskari
térképen hibásan Vrata) nevű megerősített helyen faragott kövekből lazán
Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
Csehország II (1), Band 15/1
- Titel
- Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
- Untertitel
- Csehország II (1)
- Band
- 15/1
- Herausgeber
- Rudolf Trónörökös Föherczeg
- Verlag
- Magyar Királyi Államnyomda
- Ort
- Budapest
- Datum
- 1896
- Sprache
- ungarisch
- Lizenz
- PD
- Abmessungen
- 16.2 x 22.8 cm
- Seiten
- 376
- Kategorien
- Kronprinzenwerk ungarisch