Seite - 385 - in Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Bukovina, Band 20
Bild der Seite - 385 -
Text der Seite - 385 -
Szépirodalmi téren a kisérletezók sorát a szép tehetségú Porumbesku
Heraklius (1823 —1896) papnóvendék nyitja meg, a ki 1849 óta külonféle
folyóíratokban kólteményeket tett kózzé, melyek kózúl némelyek, így az
vEü sint/atá de Romin", az „Aratruls.plugulaz „Audití colo un budum
rtsunä" a nép ajkán még ma is élnek. írt több prózai elbeszélést is. Termé-
kenyebb ó nála Bumbac Vazul J. suczawai gymnasiumi tanár, ki mar tanúló
korában ismertté tette nevét. 1861 óta folyóíratokban és rópíveken kózólt
külonféle kólteményekkel, melyek nagyrészt hazañas nemzeti tárgyúak. Meg-
említjük kózúlók külónósen a tizenkét énekból álló (befejezetlen) „Drago$ida"
czímú hóskólteményt, melyben a moldvai fejedelemségnek Dragosz alatti
megalapítását akarta megénekelni; továbbá a „Piatra Cáteleí" czímú nyolcz
énekes, a „ Treí fratí" czímú húsz énekes és a „Mioara" czímú négy énekes
elbeszéló kólteményeket. Vergilius Aeneisét és Horatius ódáit is lefordította
román nyelvre eredeti versmértékeikben. Testvére, Bumbac J. János is ismert
nevú kóltóje Bukovinának. Számos kólteménye kózól e helyütt „Florinta"
czímú'ót énekes elbeszéló kólteményét és az „ Arborele Habsburgilor" czímú
ódát említjük. (Megjelent a Sbiera J. G. írta „Rudolf ] principele nostru eredi-
tariu, Cernáut 188iu czímú életrajzi vázlatban). Rendkivúli kóltói tehetséggel
volt megáldva a korán elhúnyt Petrino Dómótór (1846— 1878), kit „Florl
de mormint" (1867) czímú kólteményeiben meghatón elsiratott nejének halála
sótét, búskomor világnézet tolmácsává tett. Ez nyilatkozik ^Luminl umbre"
(1870) czímú kólteményfúzérében is. Olvasásra méltók még „Raulu (1875)
és „¿a gura sobeí" (1876) czímú epikai múvei is. Kólteményei lendúlet,
mélység és kifejezésbeli szépség tekintetében a bukovinai román lyra legszebb
virágai kózé sorolandók. Kóltói léleknek vallják Berariu J. plebánost is
(1846—1895) „ O noapte pe ruinile Sucevel„Stilpul luí Vodáu, „Lupta
de la Smirdan" czímú kólteményei, valamint „Dochiea", „Ockíul bouluí",
stb. czímú elbeszélései. Vonzó elbeszéléseket és humoros rajzokat írt Stefanelli
Tódor tórvényszéki tanácsos; ilyenek : „ Georgíü Fulgerul„Dascálul
Tintila„ Como ara luí Pintea", „Hasan cälugärul", „Moara dracului",
stb. Az irodalom ez ágában egy-két írónót is említhetünk, így Stefanovici C.
Zsófia és Voronca Z. Ilona asszonyt.
Már az ifjú czernowitzi egyetem hallgatói kózúl is kivált néhány ugyane
téren. Igy mindenek elótt a korán elhúnyt Porumbesku Cyprián (l 854— 1883),
ki diák-dalaival és zeneszerzeményeivel egyaránt kitúnt; továbbá a más irodalmi
ágakban is jeleskedó Morariu Konstantin plebános-helyettes, ki egyebek kózt
B. 49
Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
Bukovina, Band 20
- Titel
- Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
- Untertitel
- Bukovina
- Band
- 20
- Herausgeber
- Rudolf Trónörökös Föherczeg
- Verlag
- Magyar Királyi Államnyomda
- Ort
- Budapest
- Datum
- 1899
- Sprache
- ungarisch
- Lizenz
- PD
- Abmessungen
- 14.94 x 21.86 cm
- Seiten
- 548
- Kategorien
- Kronprinzenwerk ungarisch