Page - 74 - in Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Karinthia és Krajna (Karinthia), Volume 8/1
Image of the Page - 74 -
Text of the Page - 74 -
74
teljes legyen, a törökök újra megjelentek (1480, 1483)» A háború a császári
zsoldosok és a magyarok közt Hunyadi Mátyás király haláláig tartott (l 490);
csak akkor hagyták oda a magyarok a salzburgi érseki várakat. A török elleni
háború czéljából Frigyes az egyházi Szent-György lovagrendet alapította
ugyan s a millstatti kolostort az összes hozzátartozó birtokokkal átengedte
annak ; ez a rend azonban nem volt képes föladatát teljesíteni, mert nem
volt elég pénze s így tagjait sem bírta kellő számra emelni.
Midőn Frigyes császár meghalt (1493), I. Miksa a Habsburg-család
összes országait egyesítette kezében. Buzgón fáradozott a sebek orvoslásán,
melyeket a háborúk és ellenséges betörések okoztak ; hatalmasul föllépett
az ököljog ellen s a török veszély elhárításán munkálkodott. Osterwitzben
fegyvertárat alapított. A rendek óhajának megfelelően Miksa az ismét
elszaporodott zsidókat kiűzte Stiriából és Karinthiából (1496). Ugyanezt
tette a maga területén a salzburgi érsek s valamivel később a bambergi
püspök is. Lénárd, az utolsó görzi gróf, halálával grófsága régi családi
szerződések alapján Miksára szállt, ki az alsó Puster-völgyet Lienzzel, noha
addig Karinthiához tartozott, Tirolba kebelezte. így nyerte Karinthia mai
határait (1500).
Az a mélyre ható mozgalom, mely Krajna és Dél-Stiria parasztságának
nagy részét 1515-ben elfogta s abban a követelésben tetőzött, hogy a földesúr
elégedjék meg az őstől fogva szokásos szolgálmányokkal s ezeknél többet
ne kívánjon jobbágyaitól, Karinthiába is elhatolt. Pustritzban Greifen mellett
július 1-én valami 3.000 paraszt tanácskozott s szövetséget kötött, melynek
vezetői Grosz Kristóf és Mur György voltak mint kapitányok, kik mellé
több alkapitány, szószóló és tanácsos rendeltetett. A mozgalom a Jaun-
és a Gail-völgybe, éjszakra meg Strassburgig és Hüttenbergig elterjedt.
A rendeket nyugtalanították ez események; nagyobb haderőt gyűjtöttek
tehát s a császári zsoldosok támogatásával lassankint leverték a lázadást.
Mikor a rendi hadsereg az országon végig vonult, St.-Veit fejedelmi város
kapuinál is megjelent.
De a polgárok szabadalmaikat féltve, csak hosszú vonakodás után
bocsátották be a városba. A nemesség és papság ezt olyan zokon vette, hogy
fölkérte a császárt : engedje át nekik Klagenfurt városát, melyet jobbágyaik
jövendőbeli zendülései esetén biztos védhelyűl használhassanak. Miksa telje-
sítette e kívánságot (1518) s a rendek megígérték, hogy Klagenfurtot várrá
alakítják át. Minthogy azonban Klagenfurtnak rendi várossá való nyilvá-
back to the
book Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Karinthia és Krajna (Karinthia), Volume 8/1"
Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
Karinthia és Krajna (Karinthia), Volume 8/1
- Title
- Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
- Subtitle
- Karinthia és Krajna (Karinthia)
- Volume
- 8/1
- Editor
- Rudolf Trónörökös Föherczeg
- Publisher
- Magyar Királyi Államnyomda
- Location
- Budapest
- Date
- 1891
- Language
- Hungarian
- License
- PD
- Size
- 15.24 x 21.83 cm
- Pages
- 278
- Categories
- Kronprinzenwerk ungarisch