Page - 81 - in Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Karinthia és Krajna (Karinthia), Volume 8/1
Image of the Page - 81 -
Text of the Page - 81 -
81
Minthogy a salzburgi és bambergi egyházfők karinthiai birtokaikra
nézve még 1535-ban elismerték volt a Habsburgok uralkodói jogait és
minden közös teher viselésére kötelezték magukat, alattvalóiknak pedig
megengedték, hogy peres ügyeiket az ország fejedelmeihez fölebbezzék:
Mária Terézia a bambergi uradalmakat megvásárolta (1759), s így ekkor
már csupán a salzburgiak nem voltak az ország közvetlen kormányának
alárendelve. Mária Terézia az országos főkapitányt, a kormányzat fejét,
a rendek elnökévé nevezte ki ; ez elnöki tisztet addig a rendek által
választott várgróf viselte. A császárné megtiltotta a kínpad alkalmazását,
mi addig Karinthiában is nagyban dívott; elrendelte továbbá, hogy a
boszorkánypörök iratait még Ítélethozatal előtt az ő eldöntése elé terjesz-
szék; gondoskodott a parasztság, „az állam alapja és ereje" helyzetének
javításáról ; mérsékelte úrbéri kötelezettségeit a földesurak irányában, s a
jobbágyoknak uraik önkénye ellen való védelmét az akkor alkotott kerü-
leti hatóságokra (Klagenfurt, Villach és Völkermarkt) ruházta. A gurki
püspökséget a millstatti kerülettel nagyobbította, melyet szerzetrendjök
megszűntetéseig a jezsuiták önállóan igazgattak ; ellenben az aquilejai
patriarchatus megszűntetésekor (1751) annak karinthiai része a görczi
érsekségre szállott.
A császárné közoktatásügyi újításai Karinthiában is üdvös változást
hoztak létre a tanügy terén; Klagenfurtban Mária Terézia elemi iskolát
állíttatott. Az ország anyagi jóllétét sokféle rendelettel mozdította elő; hogy
a mezőgazdaságot minden irányban fejleszsze, megalapította a karinthiai
gazdasági egyesületet (1764), mely a legrégibb a monarchiában; előmoz-
dította a lentermesztést és a vászonkészítést, sürgette az eperfák ültetését
és a selyembogár-tenyésztést ; uralkodása alatt honosította meg a német-
alföldi Thys a burgonyát és tengerit az országban. Minthogy a nemes érezek
bányászata a XVI. század második feléig tartó virágzás után a termelési
költségek nagysága, egyes bányavidékek kimerülése, az új világ nemes
érczeinek versenye, de még inkább a munkások kivándorlása folytán, mire
az ellenreformáczió kényszerítette őket, hanyatlásnak indult, Mária Terézia
a hüttenbergi vasbányászatot új mívelési szabályzat behozatalával igyekezett
emelni. Fényes lendületet vett ez időben Ferlachban a fegyvergyártás,
melyet I. Ferdinánd korában Németalföldről bevándorló fegyverkovácsok
alapítottak. Klagenfurtban posztó- és czeruzagyár létesült, mely utóbbi ma
is virágzó működésben van.
K. 11
back to the
book Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben - Karinthia és Krajna (Karinthia), Volume 8/1"
Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
Karinthia és Krajna (Karinthia), Volume 8/1
- Title
- Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben
- Subtitle
- Karinthia és Krajna (Karinthia)
- Volume
- 8/1
- Editor
- Rudolf Trónörökös Föherczeg
- Publisher
- Magyar Királyi Államnyomda
- Location
- Budapest
- Date
- 1891
- Language
- Hungarian
- License
- PD
- Size
- 15.24 x 21.83 cm
- Pages
- 278
- Categories
- Kronprinzenwerk ungarisch